![Usměv :)](./images/smilies/usmev.gif)
Doufám, že formát excel je povolen, můžeš vočekovat. Když ještě připojí Čučkin svůj soubor už s tím půjde pracovat.
Moderátor: Pátrač
Však taky není nikde napsané, že byli zničené. Tisíce tanků šlo po válce do ciziny, do šrotu a nebo zůstali u armádních složek a chystali vybojovat ještě studenou válku. Vždyť jen v evropských poválečných státech jich sloužilo spousty.Lord píše:No mohli by jsme se samozřejmě bavit o kvalitě amerických tanků apod., kdy na výrobu přešly i automobilky. Každopádně USA mělo v tomto dobře zmáklou masovou výrobu. Ano velebí se Speer jaký to byl odborník, ale USA už se v tomto opomíjí. Přitom pásová výroba, normalizace výroby to jsou jejich vynálezy, ale nesmíme zapomenout ani na téměř neomezené zdroje surovin oproti Německu.
Ale přeci jenom jsem myslel, že stežejním typem byl Sherman, a když se podívám na
www.valka.cz/clanek_923.html
tak mi ty počty nesedí, v tabulce se mi zdají přehnané.
Neviem ako to bolo s tankmi ale napríklad lietadiel bol po skončení bojov poriadny prebytok, počas vojny sa objednávali a vyrábali tisícky strojov a odrazu čo s nimi?Lord píše:Myslíš, že amíci tolik mrhali zdroji, aby ti tanky pak nechali někde ležet? Jednalo se o desetitisíce strojů. Pokud znáš počty sem s nimi!
Vzhledem k tomu že vojenská technika zapujčená podle zákona a smlouvy o pujčce a pronájmu (Lend Lease Act) měla být vrácena Spojeným státum, byla velká část sovětských Thunderboltu PVO Jihozápadního frontu soustředěna na letišti Styj (asi 80 km jihozápadně od Lvova), kde měla být předána americkým představitelum. Američané však považovali zpětné dodávky za ekonomicky nesmyslné a spokojili se tím, když několik desítek bezvadných a plně vybavených Thunderboltu jednoduše rozdrceno tanky.
Zrovna opevnění ani nebylo koncipované jako neprostupná bariéra. Mělo jen zpomalit postup nepřítele a umožnit mobilizaci. Velké pevnosti pak měly zpomalovat postup nepřítele a ostřelovat zásobovací trasy (po průlomu). Vzhledem k finanční náročnosti stavby opevnění a rychlosti jakou se mobilizace dařily, byl smysl opevnění sporný. Navíc odčerpával lidské zdroje k jejich obraně. Prim by hrály i u naší armády, manévrující pozemní vojska. Tedy po Německém průlomu by se armády střetly v klasických bitvách (obchvaty atd.). Přijde mi chybné, že někteří lidé chápou pevnosti jako pilíř naší obrany - s tím se nepočítalo ani tehdy. Jak by obstála naše armáda v poli proti Němcům je otázkou. Je škoda že se u AČSR nedostalo víc prostoru zastáncům výbojů na území nepřítele a manévrovou válku (tedy důraz na tanky atd.). Opevnění smysl mělo, ale ne takový, jaký se mu přisuzuje.Dzin píše:Diskutabilní ovšem je, jaká byla reálná hodnota tohoto opevnění v rámci operačních postupů praktikovaných Wehrmachtem. Protože jakmile by se mu někde podařilo opevnění prolomit (což by se mu s největší pravděpodobností někde podařilo), přestalo by mít prakticky smysl. Tudíž bez dostatečných mobilních záloh pro krytí průlomů bylo spíše jen na okrasu. Obraný plán ČR byl ostatně koncipován tak, že počítal s ofenzívou spojenců (Francie), která měla válku rozhodnout a naše obrana byla spíše jen zdržovací. Takže i v našem případě hrála velkou roli výbava (a lidské zdroje atd.).
Byť to tak nemusí na první pohled vypadat, ale čs. opevnění byl vlastně ekonomický kalkul, kdy stavba "pevnostního systému na zdrženou" vycházela co se týče ekonomických, materiálních a lidských zdrojů výrazně levněji. Kalkulovaná potřeba minimálního počtu divizí, s nimiž by se dalo alespoň teoreticky bránit, totiž vycházela ve všech proměnných podstatně dráže.Vzhledem k finanční náročnosti stavby opevnění a rychlosti jakou se mobilizace dařily, byl smysl opevnění sporný.
Těžko říct. Avšak některé poždější již válečné střety o podobné fortifikační linie (Polsko, Rusko?), naznačují, že by to zas takové trágo nemuselo být. Ono je vlastně také otázkou co je to to malé relativní zpomalení.Navíc si myslím, že díky nové taktice nasazení tankových divizí by naše opevnění postup Němců zpomalilo relativně málo a nějaký podstatný čas by neposkytlo.
Ne ne, to jsem nemyslel. Jestli mne paměť neklame tak by mělo jít o něco z polské kampaně 1939. Večer juknu.Německá obrana opevnění na Ostravsku
Zde si tě dovolím parafrázovatV případě kalkulací s výstavbou si myslím, že vycházeli ze špatných úvah. Ovšem to nebylo dáno jen československým plánovačům. Wehrmacht také až někdy do roku 1935 nepředpokládal, že se mu v rámci nasazení tankových divizí povedlo udělat terno, které mu pomůže překonat statickou obranu tehdejší doby. Teprve v průběhu WW2 se postupně měnily a utvářely obranné linie schopné zadržet soustředěný útok tankových jednotek
1938!Zase musíš brát kdy a proti komu se ten střet odehrál.